![](https://dtste.hu/wp-content/uploads/2022/09/DE0_1821-scaled.jpg)
Erdős Zoltán: Hogyan ír(j)unk helytörténetet? A baranyai településtörténeti irodalom módszertani és társadalomtörténeti tanulságai – konferencia-előadás absztraktja
2022.09.16.![](https://dtste.hu/wp-content/uploads/2022/09/2.png)
Pillanatképek Baranya megye helytörténetéből (I.) – programfüzet
2022.09.18.Helyismereti konferenciánk negyedik és egyben utolsó előadása során Pap Dávid Zoltán történész a Pécsi Közlöny történetét eleveníti fel a 19–20. század fordulóján, különös tekintettel annak szerzőire és újságíróira.
Magyarországon 1848-tól kezdve a katolikus egyház és a sajtó viszonya sohasem volt békésnek mondható. A felsőpapság a közéleti változásokra késve és elégtelenül reagált. Volt ugyan magas színvonalú folyóirata, voltak politikai napilapjai, de összességében elmondható, hogy sem olvasói létszámban, sem tartalomban nem tudtak a világi sajtótermékekkel versenyezni. Úgy tűnik, hogy 1890 előtt a hazai egyházi társadalom nagyrészt elutasító volt az újságírással és a sajtóval szemben, melyet az ateizmus legfőbb eszközének tekintett.
XIII. Leó pápa volt az első egyházfő a katolikus egyház újkori történetében, aki felismerte, hogy a sajtó hatalmas fenyegetés, ugyanakkor hasznos eszköz is lehet az egyház kezében. Erre reagálva Bubics Zsigmond kassai püspök 1893 februárjában keletkezett memoranduma elengedhetetlennek látta a főpapok anyagi segítségét a kezdeti időkben, az egyházi sajtótermékek indításakor. Ezután a püspöki székhelyeken lapalapítási hullám indult meg, jobbára hetilapok formájában. Ebbe a folyamatba illeszkedik bele a Pécsi Közlöny megszületése is. A Pécsi Egyházmegyében az 1860-as években ugyan már volt egy katolikus jellegű újság, de az egy oktatási szakfolyóirat volt, mely 1861 és 1870. május 31. között Népnevelők Kalauza, Kalauz a Nevelés és Oktatás Terén, és Kalauz címek alatt jelent meg. A Pécsi Közlöny megteremtésében jelentős szerepet játszottak Dulánszky Nándor és Hetyey Sámuel pécsi püspökök, valamint a „motor”, Rézbányai János pécsi paptanár. A szerzők közül 86 személy neve ismert, akik közül – a korban általános álnévhasználat miatt – 63-at lehetett azonosítani.
A kép forrása: Pécsi Közlöny, 1894. január 11. 1. o.
A konferencia helyszíne: 7621 Pécs, Lyceum utca 1.
Időpont: 2022.09.19. (hétfő), 17.00 óra