![](https://dtste.hu/wp-content/uploads/2021/11/cropped-dtste_v3_400_400.png)
Horváth L. Balázs – Pucz Péter – Szalánczi Krisztián (szerk.): Mozaikok a pécsi sportélet első világháború előtti történetéből (1877–1914) – elektronikus kiadás (ePub)
2022.09.15.![](https://dtste.hu/wp-content/uploads/2022/09/DE0_1821-scaled.jpg)
Erdős Zoltán: Hogyan ír(j)unk helytörténetet? A baranyai településtörténeti irodalom módszertani és társadalomtörténeti tanulságai – konferencia-előadás absztraktja
2022.09.16.A pécsi sportélet legrégebbi gyökerei az 1830-as évekre nyúlnak vissza. A városi tanácsban 1832-ben merült fel a balokányi tó kitisztításának és hasznosításának gondolata, ami néhány évvel később a terület bérbeadásához, illetve ahhoz vezetett, hogy a helyszín a lakosság kedvelt fürdőhelyévé vált, ahova úszómestert is felfogadtak. Természetesen ebben az időszakban szervezett sporttevékenységről még nem, inkább csupán a szabadidő aktív eltöltéséről beszélhetünk, de mégis azt mondhatjuk, hogy Pécsett is elindult egy olyan folyamat, amelynek kibontakozását csupán az 1848–1849-es forradalom és szabadságharc, majd az azt követő megtorlás időszakának eseményei tudták ideiglenesen hátráltatni.
Az 1850-es évek végére már uszoda és tornacsarnok is működött a városban; hamarosan vívóterem is létesült, 1867-ben, a kiegyezés évében pedig lőegylet alakult Pécsett. Ezt követően már nem lehetett többé visszazárni a palackba a kiszabadult szellemet: a 19. század utolsó negyedében előbb a korcsolyázás, majd a kerékpározás hódított teret, az 1800-as legvégén pedig Baranyában is elindult hódító útjára a labdarúgás, amely a népszerűségét tekintve rövidesen minden más sportágat maga mögé utasított.
Az első világháborút megelőző mintegy másfél évtizedben már magától értetődőnek tűnt, hogy a Mecsek lábánál aktív és sokrétű sportélet zajlik, amelynek az 1907-es Pécsi Országos Kiállítás is további lendületet adott. Talán még azok a konzervatív beállítottságú, dolgos polgárok is megbékéltek a sport, mint tevékenység gondolatával, akik az ilyen „haszontalanságokra” korábban úri passzióként, vagy sokkal inkább a léhaság netovábbjaként tekintettek. Ennek a korszaknak vetett véget az 1914-ben kitört nagy háború, ami a sportolókat sem kímélte – hiszen túlnyomó többségüket behívták katonának, így a következő években a sportpályák helyett a fronton voltak kénytelen küzdeni.
A kép forrása: Csorba Győző Könyvtár Helyismereti Gyűjtemény / Magyar Digitális Archívum
A konferencia helyszíne: 7621 Pécs, Lyceum utca 1.
Időpont: 2022.09.19. (hétfő), 17.00 óra